Luidja küla

Luidja küla asub Hiiu maakonnas Kõrgessaare vallas. 2000. a. rahvaloenduse andmeil elas külas 42 elanikku.

Kohanime varasem hääldus oli ´Luide´(=Luite). Külas leidubki mitu tõeliselt suurt luidet, mille liikumine peatati alles 20.sajandi alguses maantee ja mere vahele istutatud 2,2 kilomeetri pikkuse sangleppadest kaitsepuistuga, mille suurus on 32,5 hektarit. Nüüdseks on puistus kujunenud juba küllaltki sügav huumuskiht ning soodne kasvupinnas teistelegi taimedele: seal on 5 puu- ja 9 põõsaliiki ning lepapuistu on muutumas segametsaks. 20.sajandi alguses, kui luite olid veel liikvel, ohustasid need isegi lähedasi talusid. Liikuvat liiva üritati peatada mändide istutamisega, kuid needki visad puud ei pidanud vastu ja hävisid. Siis katsetas tollane metsaülem Karl Ahrens aastail 1904-1908 mustade leppadega, mis osutasidki vastupidavaiks ning kasvavad siin senini. Nüüd on sanglepapuistu muutumas segametsaks, milles ka okaspuid on juba päris arvukalt. 
1989.aastal laskis Hiiumaa Metsamajand valmistada Luidja lepiku rajajale Karl Ahrensile mälestuskivi, mille loojaks on skulptor Robi Rannasti asjaarmastajast poeg Märt Rannast. Kivi asub lepiku läänepoolses servas maantee ääres. 
Luidja rannas kasvab haruldusena pisilina - 5 cm kõrgune valgete õiekestega taim. Esmakordselt leidis selle taime dr. Gustav Vilbaste Aavalõuka talu juurest niiskelt pinnaselt. Kaua oli Luidja ainuke teadaolev pisilina kasvukoht Eestis. Hiljem leiti pisilina Hiiumaal Sarve poolsaarel, Kärdla rannaniidul, Jausa rannikul jm.
Koos Eestis haruldase pisilina kasvukohaga on siia moodustatud 56 hektari suurune maastikukaitseala.
Luidja kauplusest mõnisada meetrit läänes seisab pukktuulik.

Luidja uhkus on üks Hiiumaa ilusamaid liivaseid supelrandu.